![](https://cce21243c9.clvaw-cdnwnd.com/d17a72df7da6542bd7116800cb75c54c/200000048-a36a6a36a9/elet%20viragaM_1.jpg?ph=cce21243c9)
HOGYAN ROMBOLJÁK LE A BOLYGÓ BIOLÓGIAI EGYENSÚLYÁT A SZABADKERESKEDELMI EGYEZMÉNYEK?
A szabadkereskedelmi egyezmények és az ökonómiai sokszínűség kapcsolata a szerves társadalom világkép tükrében.
Az "ökonómiai sokszínűség" új fogalom, nem keverendő össze az "ökológiai sokszínűség" (idegen szóval: biodiverzitás) jelentésével. Ahogy az már szokássá vált a honlapunkon, az "ökonómiai sokszínűség" fogalmat is a szerves társadalom világkép talaján állva vizsgáljuk meg, figyelembe véve azt is, hogy világgazdaságban egyre elterjedtebbé váló szabadkereskedelmi egyezmények milyen hatással vannak rá. Szeretnénk azonban magyar kifejezéseket használni, ezért az "ökológiai sokszínűség" helyett a "biológiai sokszínűség", az "ökonómiai sokszínűség" helyett pedig a "gazdasági sokszínűség" kifejezéseket fogjuk használni.
Amiként az már gyakorlattá vált az értelmező írásainkban, most is arra irányítjuk a figyelmünket, hogy a vizsgált fogalom hogyan működik jól a teremtett világ szerves egységében, vagyis miként tudjuk azt a kozmikus– és a természeti törvényekkel összhangban működtetni. Az egyik legalapvetőbb kozmikus (vagyis a Világmindenségben –a jelenlegi tudásunk szerint– mindenhol érvényes) törvény az egylényegűség törvénye. Ezt a legegyszerűbben Hermész Triszmegisztosz fogalmazta meg a Smaragdtáblákon: "Amilyen lent, olyan fent. Amilyen kint, olyan bent." Ez a világ "egylényegű", vagy idegen szóval analógiás működésére utal, és ez azt sugallja, hogy ha egy folyamatnak vagy jelenségnek ismerjük a működési módját és a következményeit, akkor tisztában vagyunk eme folyamat kisebb vagy nagyobb léptékű megfelelőjének a működésével és a hatásaival is.A már említett "biológiai sokszínűség" sokak számára jól ismert. Az utóbbi évtizedekben már nemzetközi szervezetek és a nemzeti kormányok is felismerték, hogy az élettér hosszú távú fenntartásában törekednünk kell a biológiai sokszínűség megőrzésére. Ez alapvetően azt jelenti, hogy úgy kellene megszerveznünk a gazdaság működését, hogy az az adott élettérben ne korlátozza a természetes módon ott élő állat- és növényfajok egyedeinek és azok közösségeinek a kiteljesedését, vagyis semmiképpen se okozza a fajok csökkenését: eltűnését vagy kihalását.
Miért fontos ez? Egy adott élettérben természetes körülmények között csak olyan fajok élnek, amelyek egyedei pont ott találják meg a számukra legtökéletesebb életfeltételeket ÉS ők együtt tudják kialakítani az adott élettérben azt az egyensúlyt, ami ahhoz kell, hogy az ÉLET folyamatosan és önfenntartóan jelen lehessen az adott élettérben. Úgy is fogalmazhatunk, hogy hosszú távon csak a biológiai sokszínűség képes biztosítani az emberi létezés feltételeit is. Gondoljunk arra is, hogy egy esetlegesen bekövetkező kisebb-nagyobb olyan katasztrófa után, amikor az adott élettér biológiai sokszínűsége sérül, az élővilág sokkal könnyebben és gyorsabban helyre tud állni akkor, ha sok faj él azon a területen.
Hogyan romboljuk szét ezt a biológiai egyensúlyt az emberi tevékenységünkkel? Jelenleg szinte mindenhogy.
Meghatározóvá vált a
nagyüzemi mezőgazdaság és a nagymértékű húsfogyasztás. Nagy
területen csak egy, vagy esetleg csak néhány fajt termesztenek,
miközben vegyi anyagokkal elnyomják az egyéb növények
fejlődését. Az ilyen mezőgazdasági tevékenység egy idő
után tönkreteszi a talaj
természetes összetételét és szerkezetét. Gyakori,
hogy tájidegen növényeket
termesztenek, amiket általában
még több vegyi anyaggal
kell életben tartani és megsegíteni azért,
hogy jól fejlődjenek. Az ilyen mezőgazdasági tevékenység olyan
mértékben gépesített, hogy elveszi
a munkalehetőséget az
adott élettérben élő emberek jelentős részétől, emiatt ők
sok esetben az életterük elhagyására is kényszerülnek. Ha ez a
tevékenység hosszabb ideig tart, akkor az adott élettérből eltűnnek
az egyensúlyt biztosító fajok, a talaj tönkremegy, az embereknek
az önfenntartáshoz szükséges tudása elveszik. A nagymértékű
húsfogyasztás úgy kapcsolódik ide, hogy az állattenyésztés
takarmányszükséglete egyre nagyobb területen igényli a fent
említett nagyüzemi mezőgazdaság terjedését, ami mára a
biológiai sokszínűség első számú pusztítójává
vált!!!Egy
bármilyen "katasztrófa" után azt ott élő emberek
kiszolgáltatottá válnak, és
ennek az az oka, hogy a természetes élettérben olyan tevékenység
folyik, aminek egyes személyek profitmaximalizálási tevékenysége
áll a középpontjában, és nem az adott élettérben élő emberek
ellátása az adott élettér lehetőségeiből. (Ennek a folyamatnak
a nagyipar is a részese, de arra most nem térünk ki.)
Amikor
egy ország vagy ország csoport szabadkereskedelmi egyezményt köt
egy másikkal, akkor ugyanez a folyamat játszódik le, csak más
szereplőkkel.Most
lássuk, hogyan néz ki a
gazdasági sokszínűség a maga természetes módján! Természetes
körülmények között egy adott élettérben
az adott élettér lehetőségeiből alakulnak ki azok a gazdasági
egységek, amik az adott élettér termékeit előállítják és
forgalmazzák abból a célból, hogy kielégítsék az adott
élettérben élő emberek szükségleteit és az igényeit. Ezek
képesek biztosítani az adott élettérben azt az egyensúlyt, ami
biztosítani tudja az itt élő emberek megélhetését és a
szabadságát azzal, hogy nagyjából függetlenek az élettéren
kívüli körülményektől. Ez
azt jelenti, hogy sok kisebb vállalkozás működik az adott
élettérben, mert a helyi szükségletek így elégíthetőek ki a
leghatékonyabban és a legrugalmasabban. Az emberi test tökéletes
működése is végső soron a sok sejt tökéletes és összehangolt
működésétől függ… Ha így épül fel a gazdaság, akkor egy
"katasztrófa" után könnyen helyreállhat az egyensúly, hiszen
szinte mindenki ismeri az adott terület lehetőségeit és szinte
mindenki képes önálló értékteremtő munkát végezni, mert
kötődött olyan helyi kisvállalkozáshoz, amelyik valós igényeket
elégített ki, emiatt megvannak a szükséges ismeretei és a
tudása. Ugye, mennyire
hasonlít ez a biológiai sokszínűséghez?A világban
manapság elterjedt
szabadkereskedelmi egyezmények (pl. a NAFTA, CETA vagy a tervezett
TTIP) azzal ártanak a gazdasági sokszínűségnek, hogy a
működésükkel megszüntetik a helyi kisebb és közepes
vállalkozásokat. Ezek a megállapodások olyan adminisztratív
előnyöket biztosítanak a multinacionális cégeknek azzal, hogy az
érdekeiket választott magánbíróságokon védhetik meg a részes
tagállamokkal (értsd: az emberekkel!) szemben, amilyen előnyök
nem léteznek a kozmikus– és a természeti törvények keretei
között. A
szabadkereskedelmi megállapodásokkal emberek egy szűk csoportja
törvényben legalizált előjogot kap arra, hogy más emberek nagyon
nagy csoportját kihasználja, elvonja tőlük az általuk megtermelt
értéktöbblet jelentős részét, és uralkodjon azok
életterében.
Vagyis: Multinacionális cégek = nagyüzemi mezőgazdaság. A nagyobb lehetőségeikkel (eszköztárukkal) elnyomják és elpusztítják a kisebb vállalkozásokat. Amiként a nagyüzemi mezőgazdaság csökkenti a biológiai sokszínűséget, a multinacionális cégek úgy csökkentik a gazdasági sokszínűséget.
Magánbankok által adott hitel = növényvédő szerek. A hitelek azokat a cégeket segítik életben tartani, akik kapnak ilyet, akik nem kapnak, azok a hátrányos helyzetük miatt csak sanyarognak vagy elhalnak. Amiként a nagyüzemi mezőgazdaságban a gyomirtó szerek elpusztítják a természetes versenytársakat, a gazdaságban a hitelek védik az életben maradását azoknak a nagy cégeknek, akik a rendszer kedvezményezettjei.
Speciális jogszabályok = gyomirtó szerek. A szabadkereskedelmi egyezmények által bevezetett, a multinacionális cégek érdekeit védő speciális szabályok meggátolják azt, hogy az adott élettérben egy természetes módon létrejött helyi vállalkozás erősebbé váljon, vagy életben maradjon.
Multinacionális cégek által uralt gazdaság = monokultúrás mezőgazdaság. A profitmaximalizálásra törekvő multinacionális cégek monopolhelyzetbe jutnak, emiatt elhalnak az adott élettérben kifejlődött helyi kisgazdaságok. A gazdaság úgy elsivárosodik, mint a monokultúrás mezőgazdaságban a termőtalaj.(Az Európai Unió négy liberális alapelve is láthatóan ezeket a következményeket okozza, a tervezett szabadkereskedelmi megállapodások életbe lépése ezekre tenne még rá néhány lapáttal…)
Pataki Antal
Forrás további információ:
https://szervestarsadalom.info/https://szervestars
![](https://cce21243c9.clvaw-cdnwnd.com/d17a72df7da6542bd7116800cb75c54c/200000230-a030fa0312/szemetsziget3.jpeg?ph=cce21243c9)